Németh Szilárd, a Honvédelmi
Minisztérium (HM) parlamenti államtitkára a HM és a Zrínyi-hagyományok
ápolásában érintett települések, múzeumok által szervezett eseményen
újságíróknak azt mondta: Zrínyi Miklós igazi példakép a magyar katonáknak,
nevéhez különleges műveletek, különleges erők fűződnek, amelyek ma modern
formában egyre inkább felértékelődnek a terrorellenes küzdelemben.
„Nem véletlen, hogy Zrínyiről oktatási intézményeket, programokat neveztek
el, Magyarország legnagyobb haderőfejlesztési programja, a Zrínyi 2026 is az ő
nevét viseli" – mutatott rá.
Vándor László, a Zala Megyei Múzeumok Igazgatóságának volt igazgatója arról szólt, hogy Zrínyi-újvár a hadtudóshoz köthető egyetlen magyarországi épített emlék, amely a magyar királyság és a török birodalom határán fontos szerepet játszott nemcsak a magyar, hanem Európa történelmében is.
Zrínyi Miklós 1661-ben kezdte el építtetni az őrtilosi hídfőerődöt a birtokait támadó kanizsai törökök féken tartására, Kanizsa visszafoglalásának előkészítésére. A hadvezér a várból vezette híres téli hadjáratát: felgyújtotta az eszéki hidat és a várba tért vissza Kanizsa sikertelen ostroma után. Zrínyi-újvár 1664-ben, három heti török ostrom után esett el, amellyel sikerült késleltetni az oszmánok Bécs felé vonulását, az Őrtilosnál elszenvedett veszteségek hozzájárultak a törökök szentgotthárdi vereségéhez.
Vándor László elmondta: a lerombolt Zrínyi-újvár pontos helyéről sokáig vitatkoztak a történészek, ő maga fél évszázada kutatja a történetét. A feltárások a 2000-es években kezdődtek a Hadtörténeti Múzeum, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem elődje, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem hallgatóinak bevonásával, de a munkálatokban nagy segítséget nyújtott a Duna-Dráva Nemzeti Park, valamint több múzeum, önkormányzat, erdészet is.
A feltárást is vezető volt igazgató a vár kútjának régészeti munkálatait és rekonstrukcióját Esterházy Pálnak a vár 1664-es török ostromáról is szóló visszaemlékezéseivel indokolta. Eszerint a törökök bosszúból a megölt magyar védőket a kútba dobták, amiért Zrínyi a téli hadjáratán a kút kupolája fölé rakatta a Szulejmán turbéki síremlékének tetejéről elhozott, aranyozott zászlót.
Vándor László azt mondta: a régészek „töredékes
embervázakat" és nagyon sok ruhát találtak a kútban. Ebből arra
következtettek, valószínű, hogy az ostrom után az elesettek bajtársai kiemelték
a holttesteket, majd a túlparti ellenerőd közelében eltemették.
A faszerkezetű kút darabjait a vizes föld megőrizte. A legépebben maradt darabokat, köztük egy Zrínyi által is érinthetett itatóvályút a többi lelettel együtt konzerválják, bemutatásukat tervezik – tette hozzá. Egyben reményét fejezte ki, hogy Zrínyi-újvár a magyarok egyik zarándokhelyévé válik.
A megemlékezés résztvevői koszorúkat
helyeztek el a hős várvédők tiszteletére a helyszínen álló emlékműnél.